kollokvieoppgaver


 * STATSVITENSKAP STV 1400 - KOLLOKVIEOPPGAVER HØSTEN 2009**

1 Redegjør for forskjellen mellom en føderal stat og en enhetsstat. Drøft deretter kort hvilke argumenter som kan anføres for og imot en sterk enhetsstat. 21/8 2 Diskuter forholdet mellom storting og regjering i Norge i lys av prinsippene om maktbalanse, maktfordeling og folkesuverenitet. 21/8 3 Redegjør for hvordan Stortinget er organisert, med vekt på parlamentets kjerneoppgaver. Drøft hvordan Stortinget ivaretar sin kontrollfunksjon. Illustrer gjerne med en konkret sak. 28/8 4 Gjør rede for påstanden om at Norge er en segmentert stat. Hvordan bryter tesen om den ny-pluralistiske parlamentarismen med denne påstanden? 28/8 5 Gjør kort rede for regjeringens funksjon og statsrådenes ulike roller. Diskuter deretter hvilken betydning prinsippet om ministeransvarlighet har i det norske parlamentariske systemet. 4/9 (21/8) 6 Gjør rede for sentrale verdier og prinsipper som ligger til grunn for forvaltningens virksomhet og drøft disse i forhold til organiseringen av norsk sentralforvaltning. 4/9 7 På hvilken måte eksisterer korporatisme og lobbyisme i Norge? Drøft positive og negative sider ved slike innslag i de offentlige styringsprosessene sett i et demokratisk perspektiv. 4/9 (21/8) 8 Gjør rede for Webers byråkratimodell. Drøft i hvilken grad norsk forvaltning samsvarer med denne modellen. 4/9 9 Skisser hovedtrekkene i henholdsvis den ansvarlige og den representative byråkratimodell. Drøft deretter den demografiske utviklingen i norsk forvaltning i lys av de to modellene. 11/9 10 Gjør rede for ulike hensyn som preger embetsmannsrollen og hvordan disse hensynene kan komme i konflikt med hverandre. 11/9 11 Drøft hvordan henholdsvis indre og ytre fristilling kan påvirke de politiske styringsmulighetene. Illustrer med konkrete eksempler fra sentralforvatningens historiske utvikling. 18/9 12 Definer hva som ligger i begrepet New Public Management (NPM). Hva kan være begrunnelsene for å innføre NPM-reformer i forvaltningen? Og hva kan tale i mot slike reformer? 18/9 13 Redegjør for EUs sentrale organer. Drøft deretter påstanden om at EU lider av et ”demokratisk underskudd”. 25/9 2 14 Redegjør for hovedmomentene i EØS-avtalen og den norske forvaltningens håndtering av EØS-saker. Analyser noen av de demokratiske implikasjonene EØS-tilknytningen har for Norge. 25/9 15 Redegjør for kommuneinstitusjonens verdigrunnlag. Drøft deretter argumenter for og imot kommunesammenslåinger. 2/10 16 Gjør rede for hovedtrekkene i formannskapsmodellen og den parlamentariske modellen. Drøft de viktigste argumentene for og imot de to modellene. 2/10 17 Gi en kort teoretisk begrunnelse for kommuners eksistensberettigelse i offentlige styringssystemer. Diskuter hvordan verdiene frihet og likhet kan komme i konflikt med hverandre i forholdet mellom stat og kommune. 9/10 18 Hva er kommunenes viktigste inntektskilder? Drøft ulike konsekvenser av inntektssystemet for kommunenes rolle. 9/10 19 Hvilket idégrunnlag er den skandinaviske velferdsstatsmodellen tuftet på? Pek på mulige utfordringer velferdsstaten står overfor i årene som ligger foran oss. 23/10 20 Esping Andersen foretar et skille mellom tre velferdsstatsmodeller: den liberale, den konservative og den sosialdemokratiske modellen. Redegjør hva som kjennetegner disse tre modellene. 23/10 21 En kjerneverdi ved vårt velferdssystem går under begrepet universalisme. Redegjør for hva som ligger i dette begrepet, og hvilke implikasjoner har universalisme for ytelser så vel som finansiering av offentlige velferdstjenester. 23/10 22 Våre velferdsordninger omfatter både offentllig tjenesteproduksjon og pengeoverføringer i form av trygder og pensjoner til privatpersoner. Gi en beskrivelse av de viktigste velferdsoppgavene både mht tjenesteproduksjon og overføringer. 30/10 23 Drøft i hvilken grad den norske velferdsstatens utvikling har vært preget av ”velferdskommunenes” etablering. Hvilke hensyn kan ligge til grunn for at kommunene skal ha en aktiv rolle i velferdsstaten? 30/10 (2/10)
 * Referanse til aktuell forelesningsdato